Ministar Habijan: ‘Brojke dovoljno govore o snazi poduzetništva i gospodarstva u Krapinsko – zagorskoj županiji’
![20240223163402_IMG_1003.JPG](/Resource/SmartSize?url=%257e%252fCms_Data%252fContents%252fzagorjecom%252fFolders%252fSlike%252f%257econtents%252fUCJ2EFQYLWMM59CV%252f20240223163402-img-1003.jpg&width=0&height=600&vAlign=top&hAlign=center&quality=60)
U Poslovno – tehnološkom inkubatoru u Krapini danas je održana proširena sjednica Gospodarskog vijeća Hrvatske gospodarske komore, Županijske komore Krapina, kojoj je prisustvovao i ministar gospodarstva Damir Habijan.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2FJYWJD4N8ZUXAGECT%2F20240223160620-img-0962.jpg&width=720&height=0)
Ministar je istaknuo da brojke, što se poduzetnika u KZŽ tiče, 2,4 milijarde eura prihoda ili dobiti više od 200 milijuna eura dovoljno govore kolika je jaka snaga poduzetništva i gospodarstvenika u ovoj županiji.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2F5Y72PRXZDRH39PBA%2F20240223164943-img-1188.jpg&width=720&height=0)
Na sastanku je fokus bio na gospodarstvu i obrtništvu. – Naglasak bih stavio na akcijski plan koji smo krajem prošle godine usvojili na Vladi RH, a tiče se smanjenja parafiskalnih davanja, neporeznih davanja, što se najčešće spominje kao uteg u poslovanju. Zato mi je drago da ćemo do kraja ovog kvartala 70 mjera što se tiče akcijskog plana rasterećenja završiti. Radi se o iznosu od 132,7 milijuna eura, a u tom kontekstu, ono što je najzvučnije i zanimljivije, je ukidanje vodnog doprinosa i zato idemo uskoro u zakonsku proceduru izmjene dopune zakona o vodom gospodarstvu. To je mjera koja se ne odnosi samo na gospodarstvenike, obuhvaća i kućanstva, odnosi se i na naknadu općekorisne funkcije šuma, dodatnih 9 milijuna eura, umanjenje i u određenom segmentu čak i ukidanje sudskih pristojbi i niz drugih parafiskalnih davanja. Razgovarali smo i o administrativnim rastrećenjima, do kraja ove godine 132 milijuna eura utrošit će se u vidu smanjenja tih rasterećenja i 265 milijuna eura ukupno do kraja sljedeće godine, u vidu ukidanja administrativnih obveza, smanjenja broja obveznika obuhvaćenih tim opterećenjima –rekao je Habijan.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2FVQJJKBNSCLYLMM9R%2F20240223160636-img-0968.jpg&width=720&height=0)
Govorio je i o samodostatnosti odnosno transformaciji transformacija hrvatskog energetskog sustava. - Želimo postići cilj da RH što više energije proizvodi na hrvatskom tlu, da imamo što veći udio obnovljih izvorima energije i pokazuje se da je početak rada LNG bila odlična odluka, starteška odluka. Postali smo međunarodno čvorište kada govorimo o energetici. Ide se u daljnje proširenje NLG – a, dva nova plinovoda, trasa Bosiljevo – Sisak – Kozarac i drugi krak Lučko – Zabok – istaknuo je ministar.
Dodao je da treba u što većoj mjeri iskoristiti fondove i bespovratna sredstva, a u tom vidu gospodarstvenici su danas upoznati s natječajima koji slijede. - Stoji nam na raspolaganju gotovo milijarda i 200 milijuna eura, a cilj je Europi do 2050. godine postati prvi klimatski neutralni kontinent, u tom vidu to postaje i naša obveza, sva trgovačka društva moraju krenuti u tom cilju smanjenja ugljičnog otiska. Da da im to olakšali, služi modernizacijski fond, imat ćemo nastavak poziva od 37,7 milijuna eura koji se tiče poduzetnika prerađivača, bit će uključeni i poljoprivrednici, za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije za vlastitu potrošnju, a imat ćemo do kraja godine još tranšu koja se tiče energetske učinkovitosti i još jedan poziv za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije za javne isporučitelje vodnih usluga. To je samo jedan mali segnemt javnih poziva koji dolaze iz ovog ministarstva – rekao je ministar.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2F9TT2ZXYGARSCRSWG%2F20240223160607-img-0956.jpg&width=720&height=0)
Govorio je i o proglašenju Parka prirode Ivančica - Strahinjčica - Maceljska Gora - Ravna gora.- Na neki način dogovoren jei obuhvat budućeg parka prirode, a sada od stručnih službi u ministarstvu slijedi razgovor sa svim načelnicima i gradonačelnicima na čijem je području budući park prirode, da se definiraju fine linije granica, nakon toga izrada stručnih podloga, geodetske podloge, upoznavanje svih žitelja što donosi budući park prirode. Nema bojazni, zakonom je jasno određeno da postojeće gospodarske djelatnosti ostaju – istaknuo je Habijan.
Župan Kolar zahvalio je gospodarstvenicima na svemu što čine za ukupni razvoj županije. - Od 2013. godine imamo kontinuirani rast prihoda i dobiti ulaganja. Njihovo ulaganje u ljude prije svega, onda i u nove tehnologije, doveli su do toga da imamo pokrivnost izvozom uvoza 1,6 do 1,8 posto i to već niz godina, da je Europa prepoznala kvalitetu proizvoda naših gospodarstvenika i ulazak u Schengen je još dodatan poticaj boljem izvozu našeg gospodarstva – istaknuo je Kolar.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2FHWE28E3W53JPMMG6%2F20240223164256-img-1132.jpg&width=720&height=0)
-Drago mi je da smo imali mogućnost ministru prezentirati projekt INVEST IN Zagorje, takva platforma za potencijalne ulagače ima svoju vrijednost, a potvrda uvrštavanja naše županije u top 10 regija za ulaganje je dobar povod da se dodatno brendiramo, da budemo otvoreni za investicije, brzi i učinkoviti u izdavanju građevinskih dozvola i papirologije. Europa je rekla za novo financisjko razdoblje ‘zeleno i digitalno’, a mi smo još dodali i ‘pametno’ i vjerujem da će se u budućnosti još povećati rezultati – istaknuo je Kolar.
Napomenuo je da su sve zagorske tvrtke u izrazitom investicijskom ciklusu, dolaze nove koje investiraju u visini1 6 pa do 55 milijuna eura. - To znači novo zapošljavanje, nove prihode, novi razvoj i kroz obrazovni sustav je naše da osiguramo dovoljan broj radne snage. Za tehnologije nam treba visokoobrazovana radna snaga i tu prije svega želimo i računamo na naše ljude, a u nekim drugim sektorima i proizvodnji gdje nećemo možći bez stranih radnika, napraviti maksimalno da ih na neki način integriramo u društvo, olakšamo im da se što prije snađu jer za našeg poduzetnika i obrtnika najgore je da ga u godinu ili dvije educira, uči raditi i da onda otiđe – dodao je župan.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2FUGK27KWMLUZUNZRX%2F20240223163452-img-1027.jpg&width=720&height=0)
- Konstatirali smo i složili se da je proizvodnja i izvoz ono što je važno, što nas čini jačima i stabilnijima u odnosu na ostalo. Sve investicije koje su u prvom redu financirane EU fondovima su dobrodošle i pojačavaju i poboljšavaju kvalitetu života svih stanovnika, no moramo se početi pripremati i za vrijeme kada više ne bude ovakvih priljeva iz EU fondova, što je dobro, znači da se razvijamo – rekao je ovom prilikom predsjednik HGK Županijske komore Krapina Anđelko Švaljek.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2FZ3VJPFVRWFWB2A8M%2F20240223163759-img-1066.jpg&width=720&height=0)
Gradonačelnik Krapine i saborski zastupnik Zoran Gregurović istaknuo je da je Krapina gospodarsko središte županije, jer na njezinom području radi najveći broj radnika. – Kada se gledaju podaci Hrvatskog zavoda za zapošljavanje i Zavoda za mirovinsko osiguranje, kontinuirano pada broj nezaposlenih, a isto tako kontinuirano raste broj zaposlenih. Gospodarstvo se razvija i proteklih 10 – ak godina sagrađeno je niz novih hala, poslovnih subjekata i to ne samo trgovačkih centara, već i realnog gospodarstva, a drago mi je da je nekoliko investicija u naajavi baš na području grada Krapine – rekao je Gregurović te istaknuo da je Vlada olakšala gospodarstvu svojim mjerama, a općine i gradovi to mogu napraviti manjim nametima komunalne naknade. - To smo napravaili i mi u Krapini, da već dugi niz godina imamo isti iznos komunalne naknade, a smanjivali smo komunalni doprinos. To nam se vratilo od strane gospodarstvenika, poduzetnika i obrtnika, jer ako gledamo prihode od poreza na dohodak 2013. godine Krapina je imala prihode oko 17,5 milijuna kuna, a prošle godine na 43,7 milijuna kuna- rekao je Gregurović.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2FULK2YPBUFH5QE4L3%2F20240223164050-img-1102.jpg&width=720&height=0)
Predsjednik saborskog odbora za gospodarstvo Žarko Tušek rekao je da se zagorsko gospodarstvo i sjevera u cijelosti, ima čime podičiti. -Brojke i svi makroekonomski ključni pokazatelji koje imamo u Hrvatskoj daju nam za vjerovati da je vrijeme ispred nas itekako perspektivno za hrvatsko gospodarstvo i društvo u cjelini – rekao je Tušek.
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2F8482QQLMF8V3JAY7%2F20240223160638-img-0971.jpg&width=720&height=0)
![](/Resource/ResizeImage?url=~%2FCms_Data%2FContents%2Fzagorjecom%2FFolders%2FSlike%2F~contents%2FHAG2WXZQE38GVGAL%2F20240223164934-img-1181.jpg&width=720&height=0)